Ким він був більше – поетом, художником, режисером, драматургом, математиком, революціонером? Як в одній людині поєднувалося скільки іпостасей? Ідеться про Івана-В’ячеслава Сергієнка – одного із засновників Мистецької сотні. Йому вдалося зібрати довкола себе справжніх бійців мистецької революції. У липні цього року його земний шлях закінчився у віці 49 років. 8 вересня друзі, знайомі, колеги В’ячеслава особливо тепло згадували його на вечорі-спомині "У вихора в полоні", організованому Національним музеєм Революції Гідності.
Новини
Історична пам’ять формує нашу національну ідентичність. Шкільні уроки з історії – це знайомство з державотворчим шляхом українського народу. Саме школа закладає базу знань, яка великою мірою формує особистість та її національну свідомість.
Івана-В’ячеслав Сергієнко – один із засновників Мистецької сотні, режисер, художник. У 2018 році передав Національному музею Революції Гідності 21 картину, що намалювали представники Мистецької сотні під час Революції Гідності та після її подій.
На майдані Незалежності в Інформаційно-виставковому центрі Музею Майдану та вуличному просторі біля Будинку профспілок відкрилася виставка, присвячена основоположниці польської незалежної профспілки "Солідарність" Анні Валентинович, яка зробила значний внесок у боротьбу польського народу з комуністичним режимом.
Запрошуємо на виставку світлин з Іловайського котла серпня 2014 року. Відкриття її відбудеться 29 серпня о 16:00. Експозицію, розміщену біля скверу імені Небесної Сотні на Михайлівській площі, можна буде переглянути до 27 вересня. Під час запеклих боїв із російськими найманцями у серпні 2014 року Іловайська операція як частина плану зі звільнення Донецька скінчилася трагічно. Саме ця битва зупинила російську військову агресію на територію України й завершилася героїчним та водночас трагічним військовим проривом української групи військ з оточення батальйонно-тактичних груп російської армії під Іловайськом 29–30 серпня 2014 року. Світлини для фотовиставки надали фотокореспонленти Максим Левін, Максим Дондюк, Олександр Глядєлов, Маркіян Лисейко.
Подію присвячено народженій в Україні легенді польської опозиції комуністичних часів, співзасновниці профспілкового руху "Солідарність" Анні Валентинович. Вона народилася в українській родині на Рівненщині, а згодом уже як польська громадянка стала однією з чільниць руху, що призвів до падіння комунізму в Польщі та був важливою віхою для здобуття незалежності Польщі. Свобода та змога вирішувати власну долю дуже важливі як для поляків, так і для українців. Польський рух "Солідарність" та українську Революцію Гідності об’єднують прагнення суспільства до змін і переконання, що громадянська активність кожної людини може змінити країну на краще. Ця ідея виразно прочитується в історії "Солідарності" та життєвого шляху Анни Валентинович.
23 серпня, в День Державного Прапора України, врочисто заклали капсулу з посланням майбутнім поколінням на місці встановлення пам’ятного знака загиблим учасникам Революції Гідності в Оболонському районі міста Києва. У заході взяли участь керівництво міста, рідні полеглих героїв, капелани, мешканці Києва, учасники Майдану та працівники Національного музею Революції Гідності. Присутні зібралися, щоб ушанувати пам’ять героїв, які віддали своє життя під час Революції Гідності, захищаючи ідеали демократії, обстоюючи права та свободи людини, європейське майбутнє України, героїв, завдяки яким було змінено хід історії нашої держави.
У збірці Національного музею Революції Гідності кілька сотень прапорів різного дизайну, значення та розміру. Найбільше їх – із часів Революції Гідності. Це не просто унікальні артефакти. Це нагадування про державність і свободу, про відвагу й нескореність. Це світоглядні орієнтири та самобутній шлях українців, зафіксовані на полотні нашого національного стяга, імена, назви міст і містечок, гасла, історії боротьби, особисті підписи…
“Розстріляна Гідність” – така назва пам’ятника. Ініціатором його встановлення є благодійний фонд “Пам’яті Небесної Сотні”. Автор ідеї – скульптор Борис Данилюк.
Організатори разом з активістами та комунальниками висадили спеціальний сорт ірисів “Героям Небесної Сотні” від українських селекціонерів на толоці у сквері імені Героя Небесної Сотні Володимира Мельнічука.
У серпні в Запоріжжі тривають одразу два мультикультурні фестивалі. 13–23 серпня ГО “Мейнстрім” проводить “Toloka art book fest”. 15–21 серпня силами здебільшого місцевої “Платформи спільних дій” відбувається "ArtForum", означений як мистецька подія національного масштабу. До обох долучився Національний музей Революції Гідності.
У межах толоки відбудеться висадження спеціального сорту ірисів “Героям Небесної Сотні”. Сквер імені Володимира Мельнічука відкрито 21 листопада 2017 року неподалік від його будинку.
Стипендія імені Героїв Небесної Сотні призначається студентам, які обстоюють європейське майбутнє України, активно долучаються до волонтерства та благодійних справ і мають досягнення в науковій сфері. Серед 43 стипендіатів є двоє вінницьких студентів – це Вероніка Ліміна та Роман Лисенко.
Наукові роботи – переможці цьогорічного конкурсу репрезентують різне бачення того, як події Революції Гідності перетворювалися у суспільній свідомості на соціально-політичний, культурний та історичний феномени, впливаючи на формування національної пам’яті та політичні процеси в державі. Прикметно, що роботи студентів-фіналістів є помітним внеском у розвиток гуманітарних досліджень про Майдан, зокрема в напрямі студій із політології, соціальних комунікацій, історії та філології.
Бої за Іловайськ розгорнулися на Донеччині у серпні 2014 року. 18 серпня українські сили, які значною частиною складалися з добровольчих батальйонів, увійшли в Іловайськ. Вони досить швидко змогли взяти під контроль частину міста, однак після заходу значних сил регулярних російських військ 23–24 серпня у тил українського угруповання з території РФ українські військові батальйонів “Донбас”, “Шахтарськ”, “Азов” та інших опинилися в оточенні.
На вихідних одразу в двох локаціях Запоріжжя буде представлено Національний музеї Революції Гідності.
На фестивалі "Toloka" Музей покаже видання, які випустив за останні роки. Книжки Музею Майдану вже презентувалися на виставках і фестивалях у різних країнах. Перший том спогадів "Майдан. Пряма мова" потрапив до десятки найкращих українських біографічних видань 2019 року за критерієм "Джерела біографії".
На фестивалі "Мистецький простір" діятиме виставка "Шлях свободи", де експонуються роботи харківського плакатиста Нікіти Тітова. У них відображено добровольчий рух, волонтерство, війну, Майдан та інші теми, які стрясають суспільство.
Сьогодні о 17:00 долучайтеся до розмови про актуальну ситуацію в Білорусі, її передумови, а також про те, як може реагувати на це світова спільнота, зокрема Україна.
11 серпня близько 5 ранку на алеї Героїв Небесної Сотні у Києві нетверезий чоловік на автомобілі марки "Лексус" зніс 13 бетонних квітників. Клумби слугують своєрідними болардами, які вбезпечують від незаконного паркування автомобілів на алеї. Озеленення та прибирання цієї ділянки здійснює КП УЗН Шевченківського району, а витрати на це відшкодовує Музей Майдану. За останні пів року це вже другий випадок ДТП на алеї. Минулого разу було пошкоджено об’єкт культурної спадщини – ліхтарний стовп. Алея Героїв Небесної Сотні у статусі вулиці, а не меморіалу дуже вразлива як для вандалів, так і щодо подібних надзвичайних ситуацій.
6 серпня у Тернопільському обласному художньому музеї відкрилася виставка "Нью-Йорк – Іловайськ: вибір", присвячена Маркіянові Паславському, американцю українського походження, який служив добровольцем у батальйоні "Донбас" і загинув під Іловайськом. Аналогічний захід відбувся рік тому в столиці – виставку задумано як мандрівний проєкт. Серед гостей були жителі Підгайців – міста, з якого походить рід Паславських.
13 серпня об 11:00 в Інформаційно-виставковому центрі Музею Майдану відбудеться врочиста церемонія нагородження переможців другого Всеукраїнського конкурсу наукових студентських робіт на здобуття Відзнаки імені Сергія Кемського. Головна мета конкурсу – активізувати наукове дослідження різних аспектів Революції Гідності, зокрема дослідження її історії, значення та впливу на різні сфери політичного, суспільного й культурного життя.